|
|
< vissza |
IIIIIIII
SZŐKE ANNAMÁRIA: "LASSÍTOTT
LÓNÉZÉS"
Marey
Etienne-Jules Marey fiziológus, a College de France
professzora 1879/80 táján valószínűleg az egyetlen ember, aki Székely
eredményeinek helyességét meg tudta ítélni. Köré, és a vele együttműködő
Duhousset köré látszanak csoportosulni azok a művészek, akiket ebben
az időben a ló mozgásának helyes ábrázolása foglalkoztat. A pillanatfelvételek
megjelenéséig Marey számára szintén csak a képzőművészet állt rendelkezésre
a mozgással kapcsolatos analíziseinek szintetizálására. A művészet
és a tudomány a pontosság keresésében találkozik, vallja Marey,
akárcsak Etienne Duhousset, aki a korabeli kiállításokat látogatván,
szaktanácsaival látta el a művészeket a lóábrázolás terén, s több
könyvet is szentelt a témának.
Székely Marey-hoz írt levelei sajnos nem kerültek elő, Marey válaszaiból[57]
azonban rekonstruálható, hogy Székely először a tablójáról
készült fotót küldi el neki,[58]
s érdeklődését elsősorban a részletesebb ábrázolással kelti
fel. Marey kérésére megküldi német nyelvű leírását is különálló
zootropszalagok kíséretében. Marey újabb szakirodalmat ajánl,[59]
és készségesen ajánlkozik, hogy Székely eredményeit bemutatja
a Francia Szépművészeti és Tudományos Akadémián is, ez azonban egyéb
munkái, utazásai, valamint a német nyelvű szöveg többszöri elkeveredése
következtében nem valósul meg. Marey még annak a lehetőségét is
fölveti, hogy tervezett, az idegekről, izmokról és mozgásról írandó
újabb munkájában felhasználja Székely eredményeit, később azonban
észreveszi Székely szalagjainak hibáit is, így a rövid ügetést ábrázolóét,[60]
ami azért érdekli különösen, mert Duhousset nagygalop-szalagja
az egyetlen, amit eddig ebben a műfajban látott.
1881. október 9-i levelében beszámol 1881. szeptember 16-i híres
találkozásáról Muybridge-dzsel, akinek újabb fotóira felhívja Székely
figyelmét. Marey-t azonban, aki ebben az időben a madarak repülését
vizsgálja , nem elégítik ki Muybridge madár-felvételei - amelyek
elkészítésével ő maga bízta meg -, és ekkor kezd fényképezni a maga
konstruálta fotópuskával.
|
![](images/szovegkozi/sz23.jpg) |
A fotópuska belső
szerkezete. / Interior construction of the photographic gun. E. J.
Marey: Le mouvement. G. Masson, Paris, 1894. P.111. Fig. 80. |
![](images/szovegkozi/sz24.jpg) |
Etienne-Jules Marey
fotópuskája. / E.-J. Marey's photographic gun.
E. J. Marey: Le mouvement. G. Masson, Paris, 1894. P.108. Fig. 78. |
![](images/szovegkozi/sz26.jpg) |
Repülő sirályról a
fotópuska segítségével kapott negatívról készült heliogravür reprodukció.
/ Heliogravure reproduction made from a negative of a flying sea gull
taken with the photographic gun. E. J. Marey: Le mouvement. G. Masson,
Paris, 1894. P.113. Fig. 82. |
Első sikerült felvételeit
1882. március 5-én írt utolsó levelében elküldi Székelynek, tíz nappal
azelőtt, hogy eredményét levélben bejelenti a Francia Tudományos Akadémiának.
|
![](images/szovegkozi/sz27.jpg) |
Zootrop, benne a sirály
repülésének 10 fázisa plasztikus kivitelezésben. / Zoetrope, with
three-dimensional images of ten phases of the flight of a sea gull.
E. J. Marey: Le mouvement. G. Masson, Paris, 1894. P.303. Fig. 213. |
Marey levelei a tanúbizonysága annak,
hogy Székely rövid ideig a "haladás élvonalában" járt, az
újabb és újabb találmányok azonban meghaladták módszerét, és az anyag
általuk feltárt struktúrája már túlmutatott az "emberléptékű",
szemmel ugyan nem követhető, de ésszel felfogható és logikus törvényszerűségeken,
amelyek végül is a világ látható oldalát formálják, s amelyek ismeretét
Székely mindig is elengedhetetlennek tartotta a művészetben. Ars poeticájához
azonban mindig hű maradt, és a maga módján folytatta a mozgás kutatását,
majd' egészen haláláig: "A legkisebb műremek megtisztelő nevére
igényt tartó mű is csak az egyén egészen művésziessé változott gondolkodásmódjából
eredhet - tehát ennyire előkészülve kellene igazában hozzáfogni a
magasabb feladatok megoldásához - de ezen, a természetben lévő szép
látszatával foglalkozó tevékenységgel ellenségesen állanak szembe
az élet anyagi szükségességei, melyek által az emberiség a szellemi
dolgok haszon nélküli, önmagoktól való űzésétől elvonatik. Az alig
kezdődő tudás rögtöni értékesítése, s így a mélyebb haladás megakadályozása,
s a mélyebb tudás hiányában a nem őszinteség, a szédelgés az, ami
e téren is hátrányosan hat a haladásra, s ezen csak egy, az igaz,
lankadatlan, önmagáért az igazért való keresés segíthet."[61]
|
[57] L. a Függelékben.
[58] Több példányban a Képzőművészeti
Főiskola Könyvtárában, illetve példányok beragasztva a vázlatkönyvekben.
[59] Lenoble du Teil: Étude
sur le galop et la course (Argentan, 1880) című munkájáról
lehet szó. A szerzőnek, akinek több írása jelent meg az ember és
a négylábúak mozgásáról az 1870-es években, egy későbbi műve a Magyar
Képzőművészeti Főiskola Könyvtárában: Cours
théorique d'équitation, de dressage et d'attelage. Paris,
1889.
[60] Ennek sémája 1980. június 1-én már "korrekten" (Székely
megjegyzése) kész volt. XVII. vázlatkönyv, Ltsz. 1915-1779, fol.8.
[61] Székely Bertalan: "A
Mintarajztanodánál használt szabadrajz tanítási mód",
Zádor Anna másolatában. Magyar Nemzeti Galéria Adattára, 20701/1980,
33.
|
|
következő
fejezet > |
|
|
|